Mestská časť Bratislava – Nové Mesto

Materiál na zasadnutie
Miestneho zastupiteľstva
Dňa:  25. 9. 2012

Návrh
Komunitného plánu sociálnych služieb mestskej časti Bratislava – Nové Mesto na roky 2012 – 2014

Predkladá:         						Materiál obsahuje:		
Ing. Ľudovít Kollárik						1.  Návrh uznesenia
prednosta MÚ B-NM						2.  Dôvodová správa
								3.  Návrh komunitného plánu

Spracovateľ: 						Stanovisko právnej skupiny:
Ing. Daša Effenbergerová				nie je potrebné
Ing. Gabriela Vojtechová 									

September  2012

Návrh uznesenia

Miestne zastupiteľstvo

s ch v a ľ u j e

Komunitný plán sociálnych služieb mestskej časti Bratislava – Nové Mesto na roky 2012 – 2014

a)	bez pripomienok
b)	s pripomienkami 

Dôvodová správa
V súlade so zákonom č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov a v súlade s čl. 32, Štatútu hlavného mesta SR Bratislavy bod 10, písm.a) mestská časť je povinná vypracovať a schváliť komunitný plán rozvoja sociálnych služieb.

Komunitný plán sociálnych služieb mestskej časti Bratislava – Nové Mesto na roky 2012 -2014 je dokument, ktorý analyzuje súčasný reálny stav sociálnych služieb a rozvoj v budúcnosti.

Komunitné plánovanie je nástrojom pre zaistenie miestnej a typovej dostupnosti služieb pre obyvateľov mestskej časti, ktorý zaručuje rozvoj sociálnych služieb tak, ako to bude potrebné pre získanie financií v budúcich rokoch od kraja aj fondov EU. Okrem toho dáva odpoveď na otázku koľko a aké sociálne služby chceme vytvoriť a aké materiálne a finančné zdroje potrebujeme mať k dispozícii. 

Komunitným plánovaním sa okrem zisťovania potrieb a zdrojov  hľadá najlepšie riešenie v oblasti sociálnych služieb. Definuje komu sa sociálne služby poskytnú kde a akým spôsobom.

Plánovanie sociálnych služieb v mestskej časti je priebežný proces. Tento návrh komunitného plánovania je prvým výstupom, ktorý je potrebné priebežne aktualizovať, doplňovať.

 

                                                                        
KOMUNITNÝ PLÁN SOCIÁLNYCH SLUŽIEB
MČ BRATISLAVA – NOVÉ  MESTO
NA ROKY 2012 – 2014

September  2012

Čo je komunitné plánovanie sociálnych služieb

Komunitné plánovanie sociálnych služieb je metóda, ktorá umožňuje spracovávať rozvojové materiály v oblasti sociálnych služieb verejného života na úrovni obce (mestskej časti)  i kraja a ktorá výrazne posilňuje princípy zastupiteľskej demokracie. Je jednou zo základných metód riadenia rozvojových procesov. Komunitným plánovaním sa zisťujú potreby a zdroje, ako aj hľadanie najlepších riešení v oblasti sociálnych služieb.  

Charakteristickým znakom metódy je dôraz kladený:
•	 na zapájanie všetkých, ktorých sa spracovávaná oblasť týka,
•	 na dialóg a vyjednávanie,
•	 na dosiahnutie výsledku, ktorý je prijatý a podporovaný väčšinou účastníkov.

Aby občania mohli uspokojovať svoje záujmy, potreby a nároky musia spolupracovať s ďalšími ľuďmi. Ich záujmy a potreby sa môžu líšiť. Ľudia musia o svojich potrebách a záujmoch diskutovať, informovať sa o možných zdrojoch ich naplnenia a spoločne hľadať kompromisné riešenia, ktoré by aspoň čiastočne vyhovovali všetkým a pre nikoho by neboli prehrou.

Slovo "plánovanie" označuje proces, v rámci ktorého sa komunita chce dostať zo súčasnej situácie do budúcnosti, ktorá by lepšie vyhovovala občanom komunity. Plánovanie je cesta z miesta nazvaného "súčasnosť" do miesta pomenovaného "dohodnutá budúcnosť". Pri komunitnom plánovaní je potrebné zvážiť potreby občanov, možnosti poskytovateľov služieb a možnosti tých, ktorí poskytujú zdroje na naplňovanie potrieb komunity. V záujme napĺňania spoločnej predstavy o budúcnosti sociálnych služieb v danej komunite sa stretávajú a spoločne plánujú jednotliví aktéri:
•	 objednávatelia služieb,
•	 poskytovatelia služieb,
•	 prijímatelia služieb (klienti).
Všetky tri strany majú v procese plánovania rovnaké práva a povinnosti, najmä v oblasti rozhodovania a finálnej podoby komunitného plánu. Komunitné plánovanie je otvorený aktívny proces zisťovania potrieb, zdrojov a hľadanie najlepšieho riešenia v oblasti sociálnych služieb. Komunitný plán sociálnych služieb mestskej časti Bratislava – Nové mesto  je vypracovaný na 3 - ročné obdobie, do roku 2014, v súlade s Národnými prioritami rozvoja sociálnych služieb.

Ciele Komunitného plánu sociálnych služieb

Hlavným cieľom komunitného plánovania je posilňovať sociálnu súdržnosť všetkých obyvateľov mestskej časti, predísť sociálnemu vylúčeniu a sociálnej izolácii ohrozených jednotlivcov a skupín. V tejto súvislosti je potrebné:
  
•	 Poznať plány a predstavy poskytovateľov sociálnych služieb
•	 Poznať požiadavky a potreby príjemcov (klientov, obyvateľov mestskej časti)
•	 Rozšíriť a skvalitniť poskytované sociálne služby a snaha pomôcť všetkým cieľovým      skupinám
•	 Spracovať aktuálny dokument o sociálnych službách
•	 Koordinovať ponuky a potreby v oblasti sociálnych služieb
•	 Zvýšiť dostupnosť sociálnych služieb 
•	 Zapojiť verejnosť do plánovania

Komunitný plán sociálnych služieb

Mestská časť navrhuje systém sociálnych služieb zodpovedajúci zisteným miestnym potrebám, reagujúci na lokálne odlišnosti a zaisťuje, že finančné prostriedky vynakladané na služby budú efektívne využité.
NR SR 30. októbra 2008 schválila zákon č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o sociálnych službách“), ktorý v šiestej časti obsahuje ustanovenia o komunitnom rozvoji a komunitnom pláne v oblasti poskytovania sociálnych služieb. Paragraf 83 zákona o sociálnych službách ukladá obciam a mestám vypracovať komunitný plán sociálnych služieb v spolupráci s inými poskytovateľmi sociálnych služieb a prijímateľmi sociálnych služieb v územnom obvode obce (mesta,  prípadne mestskej časti).
Komunitný plán mestskej časti  sa vypracúva v súlade s národnými prioritami rozvoja sociálnych služieb s ohľadom na miestne špecifiká a potreby.
Základnou úlohou mestskej časti  pri výkone samosprávy je starostlivosť o všestranný rozvoj svojho územia a o potreby jeho obyvateľov. Základným riadiacim dokumentom, ktorý usmerňuje všetky plánované rozvojové aktivity mestskej časti je Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja SR (ďalej len PHSR)  MČ Bratislava – Nové mesto.
Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny spracovalo v súlade so zákonom o sociálnych službách: 

Národné priority rozvoja sociálnych služieb do roku 2013

V rámci týchto priorít sú stanovené:
a)	Hlavné ciele rozvoja sociálnych služieb
b)	Priority rozvoja sociálnych služieb

a)	Hlavné ciele rozvoja sociálnych služieb:
1. zabezpečenie práva občanov na sociálne služby,
2. zvýšenie kvality a dostupnosti sociálnych služieb s dôrazom na rozvoj nedostatkových
    alebo chýbajúcich služieb.

b)	Priority rozvoja sociálnych služieb
Priorita č. 1
Podpora zotrvania klienta v prirodzenom prostredí rozvojom terénnych sociálnych služieb.
Priorita č. 2
Rozvoj ambulantných sociálnych služieb a pobytových sociálnych služieb v zariadení
s týždenným pobytom.
Priorita č. 3
Zvýšenie kvality a humanizácia poskytovania sociálnych služieb prostredníctvom
rekonštrukcie, modernizácie a budovania zariadení sociálnych služieb.
Priorita č. 4
Vzdelávanie zamestnancov v oblasti sociálnych služieb.

Ciele a priority stanovené v Národných prioritách rozvoja sociálnych služieb majú
podľa zákona o sociálnych službách následne rozpracovať obce (mestské časti) vo svojich komunitných plánoch sociálnych služieb, prijať konkrétne úlohy a opatrenia na zabezpečenie ich rozvoja. Tieto aktivity je potrebné zabezpečiť na základe analýzy poskytovaných sociálnych služieb, potrieb a tradícií svojho územia.

PHSR Bratislavského kraja 2007 – 2013 uvádza:

4. Špecifický strategický cieľ -  sociálne veci
Sociálny  rozvoj sa viaže  so stratégiami  orientovanými  na  ľudské  zdroje, ktoré sú disponibilné v určitom regióne. Na jednej strane sú hýbateľom rozvoja cez kvalifikovanú pracovnú silu, ktorej aktivitu treba podporovať. Na druhej strane je brzdou rozvoja pre nekvalifikovanosť, neprispôsobilosť a ďalšie neduhy, vrátane staroby. Tejto náročnej existenčnej oblasti aj v BSK, sa musí venovať zvýšená pozornosť.

PHSR mestskej časti je na túto časť prepojený svojimi nasledovnými prioritami a opatreniami:
4.1.		Zvýšenie zamestnanosti v mestskej časti
4.2. 		Zvýšenie starostlivosti o obyvateľstvo
4.2.1. 		Budovanie a modernizácia sociálnych zariadení
4.2.1.1.	Budovanie sociálnych zariadení
4.2.1.2.	Modernizácia domovov dôchodcov pre seniorov
4.2.1.3.	Budovanie sociálnych bytov a ubytovní pre bezdomovcov
4.2.1.4.	Budovanie azylového centra
4.2.1.5.	Podpora rozvoja materských škôl a rodinných centier
4.2.1.6.	Modernizácia detských domovov na báze rodinného typu
4.2.2.1.		Zvýšenie sociálnej starostlivosti pre sociálne odkázané osoby, ohrozené a marginálne skupiny
4.2.2.2.	Podpora rozvoja sociálnych služieb a nových typov sociálnych služieb
4.2.2.3.		Zvýšenie lekárskej a sociálnej starostlivosti pre populáciu produktívneho veku
4.2.2.4.		Organizácia aktivít pre populáciu poproduktívneho veku na báze ekonomickej únosnosti
4.2.2.		Zabezpečenie primeranej sociálnej úrovne
4.2.2.5.	Podpora detských domovov
4.2.3.1.	Budovanie kamerových systémov na verejných priestranstvách
4.2.3.		Zabezpečenie bezpečnosti osôb a majetku
4.2.3.1.	Zabezpečenie potrebného počtu poriadkových síl.

Tento plán v svojej analýze stanovuje silné aj slabé stránky sociálneho rozvoja  a zámery  jeho rozvoja.

Komunitný plán mestskej časti vychádza z vyššie uvedených legislatívnych úloh, koncepčných zámerov, priorít rozvoja sociálnych služieb, plánu hospodárskeho a sociálneho rozvoja mestskej časti, ako aj analýzy stavu a potrieb sociálnych služieb.

PHSR Hlavného mesta Bratislavy 2010 – 2020 uvádza:

A.4.1 Prednosti a silné stránky regiónu Bratislavy

Sociálna infraštruktúra, najmä školstvo, zdravotníctvo a sféra cestovného ruchu sa vyznačuje prítomnosťou   vysoko špecializovaných   zariadení   nadregionálneho   a   národného   významu, v súčasnosti už možno konštatovať, že aj medzinárodného významu. Špičková zdravotnícka technika, odborníci, ubytovacia kapacity, veda a výskum sú dôsledkom prítomnosti širokých vzdelávacích kapacít. Všetko uvedené vytvára predpoklady pre záujem zdrojov zahraničného kapitálu o región mesta. Lokalizuje sa tu stále vysoký podiel priamych zahraničných investícií nadnárodných spoločností. V istom smere kľúčový je kultúrno-spoločenský význam centra regiónu v národnej dimenzii (kultúra, šport, duchovný život a verejná správa). V cestovnom ruchu je okrem nákupného, kongresového a kultúrneho potenciálu hlavného mesta vysoký aj jeho rekreačný potenciál so zjavne zlepšujúcim sa celkovým vzhľadom. Vysoký rekreačný potenciál pre rôzne formy cestovného ruchu majú aj ostatné oblasti regiónu a to nielen v Malých Karpatoch, ale aj na Záhorí a Podunajskej nížine. Potenciál pre cestovný ruch je dôležité hodnotiť vo vzťahu s koncentráciou obyvateľstva v Bratislave (samotný počet, ale aj charakter ekonomických aktivít obyvateľov žijúcich v Bratislave).

B.4.5 Sociálna a dôchodková starostlivosť

Oblasť sociálnej a dôchodkovej starostlivosti bude podľa všetkého generovať najzávažnejšie problémy, súvisiace predovšetkým s demografickým starnutím populácie mesta. V kapitole je poukázané na niektoré trendy vývoja záťaže, vychádzajúc z demografickej prognózy, prezentovanej v kapitole venovanej demografickej analýze. Prechod viacerých kompetencií na lokálnu a regionálnu samosprávu spravil tému ešte aktuálnejšou pre lokálnych decízorov. Proces formulácie a implementácie funkčných politík takého druhu v Bratislave je dlhodobá záležitosť, vrátane zapojenia neziskového tretieho sektora a súkromného sektora (Bleha a Buček 2009). Ich zapojenie možno chápať ako želateľné i žiaduce, i keď s určitou mierou regulácie. Osobitnú pozornosť je nutné venovať najmä oblasti zabezpečenia nevyhnutných potrieb starších občanov, ktorých život v starobe sa jednak bude predlžovať, jednak ich bude pribúdať v absolútnom aj relatívnom vyjadrení. Navyše možno s veľkou pravdepodobnosťou predpokladať, že ich aktivita a zapojenosť bude vyššia, a na zreteli treba mať nielen ekonomickú, ale aj sociálnu a spoločenskú stránku problému. Vysoký podiel seniorov v rámci Slovenska nikdy nebol, treba sa pripraviť aj na určité zmeny v spoločnosti zo sociologického pohľadu. O to viac sa to prejaví v starnúcich mestách, špeciálne v Bratislave. Aj vzhľadom na vyššiu kvalifikačnú a vzdelanostnú štruktúru ekonomicky aktívnych, takíto obyvatelia zostanú vo väčšej miere aktívni aj v poproduktívnom veku, budú sa viac zapájať do vecí verejných a pod. Tieto aspekty však treba riešiť v druhom slede, a zamerať sa predovšetkým na ekonomickú stránku, to jest zabezpečiť dostatok kapacít starostlivosti a pripraviť udržateľnú stratégiu z finančného hľadiska, keďže výdavky (podiel na celkových výdavkoch mesta) budú stúpať pomerne rýchlo, podľa všetkých odhadov rýchlejšie ako nárast príjmov mesta generálne spojený s rastom ekonomiky ako takej. Tu hrozí určitá marginalizácia a exklúzia seniorov založená na sociálnej a ekonomickej báze. Z tohto hľadiska sa ako užitočný javí koncept videnia starnutia ako trojuholníka zdravie, nezávislý život a mobilita (Wastl- Walter a kol. 2009).

1. Štruktúra Komunitného plánu

1. Úlohy a kompetencie mestskej časti v sociálnej oblasti podľa zákona o sociálnych službách 
2. Analýza sociologických a demografických údajov mestskej časti
3. Analýza stavu poskytovaných sociálnych služieb a predpokladaných potrieb sociálnych      služieb  podľa jednotlivých cieľových skupín
4. Určenie cieľov a priorít rozvoja sociálnych služieb
5. Časový plán realizácie komunitného plánu mestskej časti
6. Spôsob vyhodnocovania plnenia komunitného plánu sociálnych služieb.

1. Úlohy a kompetencie mestskej časti v zmysle platných sociálnych zákonov

Kompetencie obcí v sociálnej oblasti sú rozsiahle a dotýkajú sa všetkých oblastí sociálneho zabezpečenia. Mestská časť má nezastupiteľné miesto pri zabezpečovaní úloh spojených s riešením hmotnej, ale aj sociálnej núdze občanov, sociálnej pomoci, sociálnoprávnej ochrany a sociálnej kurately, najmä v oblasti sociálnych služieb.
Zákon o sociálnych službách, ako aj Štatút hlavného mesta SR Bratislavy, ukladá mestskej časti tieto hlavné kompetencie a úlohy:

 Mestská časť 

a/ vypracúva, schvaľuje Komunitný plán sociálnych služieb vo svojom územnom obvode
b/ utvára podmienky na podporu komunitného rozvoja
c/ je správnym orgánom v konaniach o
      1. odkázanosti na sociálnu službu:
- v zariadení pre seniorov
- v zariadení  opatrovateľskej služby
– v dennom stacionári
  -  odkázanosti na opatrovateľskú službu

d/ vyhotovuje posudok o odkázanosti na sociálnu službu,

e/ poskytuje alebo zabezpečuje poskytovanie
1.	sociálnej služby v zariadení opatrovateľskej služby a v dennom stacionári
2.	opatrovateľskej služby 
3.  odľahčovacej služby
4.  prepravnej služby
5.  pomoci osobnej starostlivosti o dieťa

f/ poskytuje základné sociálne poradenstvo

g/ môže poskytovať alebo zabezpečovať poskytovanie aj iných druhov sociálnej služby, 

h/ uzatvára zmluvu o poskytovaní sociálnej služby.

V ustanoveniach §§ 82 a 83 upravuje zákon o sociálnych službách úlohy obce (mestskej časti) v komunitnom rozvoji a komunitnom plánovaní.

 (1) Mestská časť za účelom predchádzania vzniku, alebo predchádzania zhoršenia nepriaznivých sociálnych situácií a riešenia miestnych sociálnych problémov, utvára podmienky na podporu komunitného rozvoja v oblasti poskytovania sociálnych služieb podľa tohto zákona na komunitnú prácu a komunitnú rehabilitáciu.

(2) Komunitná práca je podpora aktivít členov miestnej komunity k svojpomocnému riešeniu sociálnych problémov v rámci miestneho spoločenstva, najmä rozvojom sociálnych služieb.

(3) Komunitná rehabilitácia je koordinácia činnosti subjektov, ktorými sú najmä rodina, obec, vzdelávacie inštitúcie, poskytovatelia služieb zamestnanosti, poskytovatelia sociálnych služieb a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti. Cieľom komunitnej rehabilitácie je obnova alebo rozvoj fyzických schopností, mentálnych schopností a pracovných schopností fyzickej osoby v nepriaznivej sociálnej situácii a podpora jej začlenenia do spoločnosti. Za účelom vykonávania komunitnej rehabilitácie sa môžu zriaďovať komunitné centrá.“

„Komunitný plán sociálnych služieb a koncepcia rozvoja sociálnych služieb

(1) Mestská časť podľa zákona o sociálnych službách vypracúva komunitný plán sociálnych služieb na základe národných priorít rozvoja sociálnych služieb, v ktorom zohľadňuje miestne špecifiká a potreby fyzických osôb v oblasti sociálnych služieb, poskytovaných v jej územnom obvode, určuje potreby rozvoja sociálnych služieb, personálne, finančné, prevádzkové a organizačné podmienky na ich zabezpečenie.

(2) Komunitný plán sociálnych služieb a koncepciu rozvoja sociálnych služieb vypracúva mestská časť a Bratislavský samosprávny kraj  (ďalej len samosprávny kraj) v spolupráci:
a) s inými poskytovateľmi sociálnych služieb v ich územnom obvode,
b) s prijímateľmi sociálnych služieb v ich územnom obvode.

(3) Mestská časť a samosprávny kraj sú povinné predložiť návrh komunitného plánu sociálnych služieb a návrh koncepcie rozvoja sociálnych služieb na verejnú diskusiu.

(4) Komunitný plán sociálnych služieb a koncepcia rozvoja sociálnych služieb obsahuje najmä:

a) analýzu stavu poskytovaných sociálnych služieb v územnom obvode mestskej časti, alebo samosprávneho kraja, vrátane vyhodnotenia materiálno-technického vybavenia sociálnych služieb a vzdelanostnej štruktúry zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby,

b) analýzu požiadaviek prijímateľov sociálnej služby a ďalších obyvateľov v územnom obvode mestskej časti, alebo samosprávneho kraja, na rozvoj sociálnych služieb podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a cieľových skupín,

c) analýzu sociologických údajov a demografických údajov v územnom obvode mestskej časti alebo samosprávneho kraja,

d) určenie cieľov a priorít rozvoja sociálnych služieb v územnom obvode mestskej časti, alebo samosprávneho kraja,

e) časový plán realizácie komunitného plánu sociálnych služieb, alebo koncepcie rozvoja sociálnych služieb, vrátane určenia personálnych, finančných, prevádzkových a organizačných podmienok na ich realizáciu,

f) spôsob vyhodnocovania plnenia komunitného plánu sociálnych služieb alebo koncepcie rozvoja sociálnych služieb.

(5) Mestská časť a samosprávny kraj zverejňuje komunitný plán sociálnych služieb a koncepciu rozvoja sociálnych služieb vhodným a v mieste obvyklým spôsobom.
Ostatné je uvedené v zákone o sociálnych službách v prílohe č. 1 .

Cieľom komunitného plánovania sociálnych služieb je:
•	 posilňovať sociálnu súdržnosť všetkých obyvateľov obce;
•	 predísť sociálnemu vylúčeniu a sociálnej izolácii ohrozených jednotlivcov a skupín;
•	opäť vtiahnuť do života komunity tých, ktorí stoja na jej okraji (a v niektorých       prípadoch predstavujú pre obyvateľov hrozbu, či vyvolávajú strach a neistotu).

2. Analýza sociologických a demografických údajov mestskej časti

2.1. Sociálna analýza

Sociálna analýza má za cieľ porovnať aktuálny stav sociálnych služieb, ich terajšiu potrebnosť, s predpokladanými potrebami v budúcnosti. Analýza vychádza z demografických údajov mestskej časti, vekovej štruktúry občanov a dostupných sociálnych ukazovateľov.
Výpočet a modelovanie budúcich služieb bolo spracované na základe manuálu „Mini príručka pre Komunitné plánovanie sociálnych služieb“, SOCIA – nadácia na podporu sociálnych zmien, 2004

2.2. Základné demografické údaje

Obyvateľstvo – základné demografické údaje 

Stav obyvateľstva na území Hl. m. SR Bratislavy
Tab.č.1
Mestské obyvateľstvo podľa územia, pohlavia, typu ukazovateľa a roku 	
 	Počet obyvateľov v mestách	
	2008	2009	2010	2011	
BRATISLAVA, hl. m. SR	427 770	429 692	432 060	413 192	
Spolu					
Muži	200 636	201 791	203 009 	193 198	
Ženy	227 134	227 901	229 051	219 994	
Okres Bratislava I	 	 	 	 	
Spolu	41 032	40 828	41 086	38 788	
Muži	19 201	19 177	19 424	18 254	
Ženy	21 831	21 651	21 662	20 534	
Okres Bratislava II	 	 	 	 	
Spolu	111 837	112 875	113 764	109 136	
Muži	51 406	51 963	52 380	50 120	
Ženy	60 431	60 912	61 384	59 016	
Okres Bratislava III	 	 	 	 	
Spolu	62 673	63 383	63 866	61 470	
Muži	29 149	29 468	29 691	28 533	
Ženy	33 524	33 915	34 175	32 937	
Okres Bratislava IV	 	 	 	 	
Spolu	95 491	96 403	97 092	92 651	
Muži	45 104	45 548	45 885	43 448	
Ženy	50 387	50 855	51 207	49 203	
Okres Bratislava V	 	 	 	 	
Spolu	117 758	117 572	116 993	111 147	
Muži	56 458	56 301	55 929	52 843	
Ženy	61 300	61 271	61 064	58 304	
Metodický list                                                                                                                                                                                                                                                             Údaje roku 2011 zohľadňujú výsledky SODB 2011.                                                                                                                                                                                                      Posledná aktualizácia: 2012-07-20 09:07                                                                                                                                                                                                                         Zdroj: SUSR

Tab. č. 2        
Stav obyvateľstva ku koncu obdobia (k 31.12.) podľa územia, pohlavia a roku 	
 	Spolu	Muži	Ženy	
	2008	2009	2008	2009	2008	2009	
BRATISLAVA, hl. m. SR	427 770	429 692	200636	201 791	227 134	227 901	
Bratislava - mestská časť Staré Mesto	41 032	40 828	19 201	19 177	21 831	21 651	
Bratislava - mestská časť Podunajské Biskupice	20 990	21 207	9 945	10 058	11 045	11 149	
Bratislava - mestská časť Ružinov	71 284	71 802	32 184	32 470	39 100	39 332	
Bratislava - mestská časť Vrakuňa	19 563	19 866	9 277	9 435	10 286	10 431	
Bratislava - mestská časť Nové Mesto	37 323	37 778	17 061	17 274	20 262	20 504	
Bratislava - mestská časť Rača	20 481	20 548	9 646	9 652	10 835	10 896	
Bratislava - mestská časť Vajnory	4 869	5 057	2 442	2 542	2 427	2 515	
Bratislava - mestská časť Devínska Nová Ves	16 056	16 153	7 849	7 913	8 207	8 240	
Bratislava - mestská časť Dúbravka	34 524	34 725	16 192	16 282	18 332	18 443	
Bratislava - mestská časť Karlova Ves	34 173	34 510	16 031	16 175	18 142	18 335	
Bratislava - mestská časť Devín	1 070	1 099	544	558	526	541	
Bratislava - mestská časť Lamač	6 597	6 722	2 992	3 063	3 605	3 659	
Bratislava - mestská časť Záhorská Bystrica	3 071	3 194	1 496	1 557	1 575	1 637	
Bratislava - mestská časť Čunovo	943	970	505	518	438	452	
Bratislava - mestská časť Jarovce	1 349	1 388	660	675	689	713	
Bratislava - mestská časť Petržalka	112 907	112 545	54 038	53 793	58 869	58 752	
Bratislava - mestská časť Rusovce	2 559	2 669	1 255	1 315	1 304	1 354	
Posledná aktualizácia: 2010-05-05 10:05 Zdroj: SUSR

Tab. č. 3        
Obyvateľstvo podľa národnosti k 31.12. podľa územia, národnostná štruktúry a roku 	
 	2008	2009	2010	
BRATISLAVA, hl. m. SR				
Spolu	428 791	431 061	432 801	
slovenská	387 266	388 140	388 930	
maďarská	15 927	16 008	16 079	
česká, moravská, sliezska	9 117	9 261	9 333	
nemecká	1 724	1 870	1 962	
poľská	669	755	814	
ukrajinská	621	646	676	
ruská	491	519	549	
rusínska	495	494	497	
rómska	415	415	415	
Ostatné neuvedené	12 066	12 953	13 546	
Vybraný prehľad národností za okresy Bratislava I –V /1	
Okres Bratislava I	 	 	 	
Spolu	41 032	40 828	41 086	
slovenská	35 576	35 037	35 053	
maďarská	1 268	1 258	1 265	
rómska	57	57	57	
česká, moravská, sliezska	1 213	1 239	1 254	
rusínska	62	62	62	
ukrajinská	69	74	76	
Okres Bratislava II	 	 	 	
Spolu	111 837	112 875	113 764	
slovenská	98 943	99 665	100 337	
maďarská	6 325	6 352	6 351	
rómska	125	125	125	
česká, moravská, sliezska	2 363	2 410	2 428	
rusínska	109	109	113	
ukrajinská	154	164	179	
Okres Bratislava III	 	 	 	
Spolu	62 673	63 383	63 866	
slovenská	57 007	57 435	57 721	
maďarská	1 585	1 608	1 637	
rómska	38	38	38	
česká, moravská, sliezska	1 476	1 502	1 526	
rusínska	59	58	57	
ukrajinská	114	117	123	
Okres Bratislava IV	 	 	 	
Spolu	95 491	96 403	97 092	
slovenská	87 984	88 592	89 091	
maďarská	2 255	2 285	2 317	
rómska	35	35	35	
česká, moravská, sliezska	2 063	2 089	2 108	
rusínska	130	132	132	
ukrajinská	140	136	137	
Okres Bratislava V	 	 	 	
Spolu	117 758	117 572	116 993	
slovenská	107 756	107 411	106 728	
maďarská	4 494	4 505	4 509	
rómska	160	160	160	
česká, moravská, sliezska	2 002	2 021	2 017	
rusínska	135	133	133	
ukrajinská	144	155	161	
Vysvetlivky: /1: Zdroj: Štatistická ročenka hl.m.SR Bratislavy 2011                                                                                                                                                                                                          Regionálna štatistika ŠU SR – pracovisko Bratislava
Metodický list                                                                                                                                                                                                                                                             Záporné hodnoty sú spôsobené spracovaním štatistiky prirodzeného pohybu obyvateľstva metódou                                                                                                               bilancovania výsledkov sčítania obyvateľstva v medzicenzálnom období                                                                                                                                                               Posledná aktualizácia: 2011-08-09 11:08 Zdroj: SUSR

Obyvateľstvo hl. m. SR Bratislavy podľa veku 
V nasledujúcich tabuľkách  
Tab. č. 4        
	Obyvateľstvo podľa základných vekových skupín a pohlavia k 31.12 r. 	
SR/kraj/okres 	Rok	Predproduktívny vek	Produktívny vek	Poproduktívny vek	
		Spolu	Muži	Ženy	Spolu	Muži	Ženy	Spolu	Muži	Ženy	
SR spolu	2008	836 069	428 405	407 664	392 1880	1 957 500	1 964 380	654 305	243 899	410 406	
	2009	831 320	426 381	404 939	3 928471	1 962 268	1 966 203	665 134	248 289	416 845	
	2010	830 457	425 590	404 867	3 932 092	1 965 289	1 966 803	672 724	251 361	421 363	
Bratislavský kraj	2008	79 441	40 596	38 845	459 545	222 766	236 779	77 592	29 395	48 197	
	2009	81 659	41 765	39 894	461 486	223 919	237 567	79 561	30 126	49 435	
	2010	84 274	43 117	41 157	463 486	224 943	238 543	80 926	30 662	50 264	
BRATISLAVA
hl.m. SR	2008	50 930	25 985	24 945	321 349	153 805	167 544	56 512	21 528	34 984	
	2009	52 109	26 568	25 541	321 088	153 972	167 116	57 864	15 095	42 769	
	2010	53 487	27 268	26 219	320 555	153 835	166 720	58 762	22 206	36 556	
Bratislava I	2008	4 572	2 328	2 244	28 620	13 982	14 638	7 840	2 891	4 949	
	2009	4 636	2 371	2 265	28 384	13 944	14 440	7 808	2 862	4 946	
	2010	4 829	2 462	2 367	28 502	14 110	14 392	7 755	2 852	4 903	
Bratislava II	2008	13 941	7 064	6 877	79 500	37 547	41 953	18 396	6 795	11 601	
	2009	14 247	7 247	7 000	79 926	37 894	42 032	18 702	6 822	11 880	
	2010	14 613	7 447	7 166	80 233	38 078	42 155	18 918	6 855	12 063	
Bratislava III	2008	7 472	3 806	3 666	44 350	21 410	22 940	10 851	3 933	6 918	
	2009	7 758	3 957	3 801	44 739	21 583	23 156	10 886	3 928	6 958	
	2010	8 051	4 118	3 933	44 980	21 686	23 294	10 835	3 887	6 948	
Bratislava IV	2008	12 678	6 579	6 099	70 759	33 596	37 163	12 054	4 929	7 125	
	2009	12 851	6 641	6 210	70 867	33 770	37 097	12 685	5 137	7 548	
	2010	12 980	6 689	6 291	70 955	33 881	37 074	13 157	5 315	7 842	
Bratislava V	2008	12 267	6 208	6 059	98 120	47 270	50 850	7 371	2 980	4 391	
	2009	12 617	6 352	6 265	97 172	46 781	50 391	7 783	3 168	4 615	
	2010	13 014	6 552	6 462	95 885	46 080	49 805	8 094	3 297	4 797	
Zdroj: Štatistická ročenka hl.m.SR Bratislavy, ŠÚSR – pracovisko Bratislavy

Tab. č. 5        
Vybrané ukazovatele veku podľa územia, pohlavie, typu ukazovateľa a roku 	
 	Index starnutia - EÚ	Index starnutia	Priemerný vek	
	2008	2009	2010	2008	2009	2010	2008	2009	2010	
Slovenská republika	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	78,26	80,01	81,01	133,60	137,78	141,68	38,25	38,49	38,73	
Muži	56,93	58,23	59,06	85,44	88,41	91,66	36,61	36,84	37,09	
Ženy	100,67	102,94	104,07	184,21	189,77	194,26	39,81	40,05	40,28	
Bratislavský kraj	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	97,67	97,43	96,03	174,31	175,05	174,90	39,86	40,00	40,11	
Muži	72,41	72,13	71,11	110,54	111,43	112,11	38,14	38,28	38,40	
Ženy	124,08	123,92	122,13	240,97	241,65	240,67	41,42	41,56	41,65	
BRATISLAVA
hl. m. SR	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	111,0	111,0	109,9	198,2	199,8	200,4	40,64	40,82	40,96	
Muži	82,8	82,5	81,4	124,9	126,3	127,5	41,76	41,79	41,68	
Ženy	140,2	140,7	139,4	274,5	276,2	276,2	46,37	46,47	46,34	
Okres Bratislava I	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	171,48	168,42	160,59	274,56	271,72	262,66	44,22	44,27	44,14	
Muži	124,18	120,71	115,84	176,93	174,10	170,80	41,76	41,79	41,68	
Ženy	220,54	218,37	207,14	375,85	373,91	358,22	46,37	46,47	46,34	
Okres Bratislava II	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	131,96	131,27	129,46	212,14	210,60	208,44	41,45	41,52	41,59	
Muži	96,19	94,14	92,05	134,56	133,21	131,85	39,33	39,38	39,44	
Ženy	168,69	169,71	168,34	291,84	290,71	288,03	43,26	43,34	43,43	
Okres Bratislava III	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	145,22	140,32	134,58	230,34	225,03	219,26	42,45	42,41	42,33	
Muži	103,34	99,27	94,39	145,43	141,80	138,51	40,19	40,15	40,10	
Ženy	188,71	183,06	176,66	318,49	311,68	303,81	44,41	44,37	44,27	
Okres Bratislava IV	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	95,08	98,71	101,36	174,16	175,84	177,49	39,57	39,78	39,99	
Muži	74,92	77,35	79,46	113,51	115,45	117,90	37,93	38,14	38,36	
Ženy	116,82	121,55	124,65	239,58	240,42	240,85	41,03	41,24	41,45	
Okres Bratislava V	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	60,09	61,69	62,19	159,02	170,12	179,32	38,54	38,95	39,29	
Muži	48,00	49,87	50,32	93,96	102,41	109,11	37,43	37,82	38,15	
Ženy	72,47	73,66	74,23	225,68	238,77	250,51	39,56	39,99	40,33	
Metodický list: Index starnutia vyjadruje počet osôb v poproduktívnom veku pripadajúci na 100 osôb                                                                                                                                 v predproduktívnom veku.                                                                                                                                                                                                                                                   Podľa metodiky ŠÚ SR sa do poproduktívneho veku zarátavajú muži vo veku 60 a viac a ženy 55 a viac,                                                                                                                      podľa metodiky EÚ sú to všetky osoby vo veku 65 a viac.                                                                                                                                                                                                Posledná aktualizácia: Index starnutia - EÚ 2011-05-25 01:05 Index starnutia 2011-05-25 01:05                                                                                                                            Priemerný vek 2011-05-25 01:05 Zdroj: SUSR

Tab. č. 6        
Priemerný vek obyvateľov podľa okresov a pohlavia 	
 	Muži	Ženy	
	2008	2009	2010	2008	2009	2010	
Slovenská republika	70,85	71,27	71,62	78,73	78,74	78,84	
Bratislavský kraj	72,96	73,37	73,55	79,63	79,96	80,10	
BRATISLAVA
hl. m. SR							
Okres Bratislava I	74,32	74,42	74,87	79,73	80,24	80,63	
Okres Bratislava II	72,43	72,84	72,96	79,25	79,44	79,94	
Okres Bratislava III	72,70	72,66	72,88	79,18	79,46	79,65	
Okres Bratislava IV	74,57	75,00	75,33	80,31	80,31	80,31	
Okres Bratislava V	72,53	73,18	73,46	78,77	79,34	79,39	
Metodický list :                                                                                                                                                                                                                                                            Stredná dĺžka života sa na regionálnej úrovni počíta za dlhšie časové obdobie ako jeden rok,                                                                                                                                         aby sa odstránil vplyv sezónnosti úmrtí a veľkosti nižších správnych území, prejavujúci sa                                                                                                                                       nižším počtom obyvateľov a nižším počtom úmrtí podľa pohlavia a veku.                                                                                                                                                                     Preto na úrovni oblastí a krajov (NUTS 2 a NUTS 3) boli použité údaje za obdobie troch rokov                                                                                                                                a na úrovni okresov (LAU1) obdobie piatich rokov.                                                                                                                                                                                                           To znamená, že ak sa z databázy vyberú údaje napríklad za rok 2005, potom na úrovni krajov                                                                                                                                    boli pre výpočet použité údaje za roky 2003-2005 a na úrovni okresov 2001-2005.
Posledná aktualizácia: 2011-06-15 11:06 Zdroj: SUSR/regionálna štatistika
Tab. č. 7        
Najpočetnejšie príčiny úmrtia  
	
 	Nádory	Choroby obehovej sústavy	
	2008        	2009	2010	2008	2009	2010	
BRATISLAVA
hl. m. SR	1 051	1 007	1 036	2 013	1 990	2 030	
Okres Bratislava I	124	132	128	265	296	279	
Okres Bratislava II	314	311	283	581	633	610	
Okres Bratislava III	186	156	200	438	388	434	
Okres Bratislava IV	234	211	203	421	386	408	
Okres Bratislava V	193	197	222	308	287	299	
Zdroj: Štatistická ročenka hl. m .SR Bratislavy 2011
    Z uvedeného stručného prehľadu vyplýva, že najpočetnejšou príčinou úmrtia obyvateľov hl.m.SR Bratislavy /rovnako aj v BSK/ sú ochorenia srdcovo- cievnej sústavy a nádorové ochorenia. Medzi ďalšie sledované príčiny patria dýchacej sústavy /321:2010/ a choroby tráviacej /248:2010/, choroby močovej a pohlavnej sústavy /70: 2010/, abnormálne klinické a laboratórne nálezy nezatriedené inde /65:2010/, choroby nervového systému /57:2010/, choroby žliaz s vnútorným vylučovaním, výživy a premeny látok /42:2010/, ďalej niektoré choroby vznikajúce v perinatálnej perióde /8:2010/, vrodené chyby, deformácie a chromozómové anomálie /7:2010/ , choroby svalovej a kostrovej sústavy a spojivového tkaniva a choroby krvi a krvotvorných orgánov a niektoré poruchy imunitných mechanizmov / s početnosťou 3:2010/.       

Pohyb obyvateľstva hl. m. SR Bratislavy
Tab. č. 8        
Základné charakteristiky pohybu obyvateľstva podľa územia pohlavia, typu ukazovateľa a roku	
 	Počet živonarodených	Počet zomretých	Prirodzený prírastok (- úbytok) obyvateľstva	Celkový prírastok (- úbytok) obyvateľstva	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
BRATISLAVA
hl. m. SR																	
Spolu	4688	5052	5163	5193	4110	3995	4178	4010	578	1057	985	1346	1864	2270	1740	2700	
Muži	2421	2573	2640	1770	2036	2003	2069	2022	385	570	571	738	1269	1139	852	1369	
Ženy	2267	2479	2523	3423	2074	1992	2109	1988	193	487	414	608	595	1131	888	1331	
Okres Bratislava I	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	418	432	444	466	520	559	534	528	-102	-127	-90	-62	-223	-204	258	185	
Muži	215	220	247	244	238	269	237	251	-23	-49	10	-7	-3	-24	247	137	
Ženy	203	212	197	222	282	290	297	277	-79	-78	-100	-55	-220	-180	11	48	
Okres Bratislava II	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	1 286	1 366	1 447	1 437	1 164	1 231	1 216	1 222	122	135	231	215	1 108	1 038	889	1 101	
Muži	684	683	744	746	575	610	633	590	109	73	111	156	628	557	417	622	
Ženy	602	683	703	691	589	621	583	632	13	62	120	59	480	481	472	479	
Okres Bratislava III	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	668	750	768	786	825	742	841	742	-157	8	-73	44	528	710	483	699	
Muži	343	393	401	410	390	375	396	366	-47	18	5	44	294	319	223	401	
Ženy	325	357	367	376	435	367	445	376	-110	-10	-78	0	234	391	260	298	
Okres Bratislava IV	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	1 069	1 143	1 093	1 128	840	782	809	790	229	361	284	338	790	912	689	847	
Muži	538	592	544	540	425	379	386	400	113	213	158	140	408	444	337	303	
Ženy	531	551	549	588	415	403	423	390	116	148	126	198	382	468	352	544	
Okres Bratislava V	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	1 247	1 361	1 411	1 539	761	681	778	728	486	680	633	811	-339	-186	-579	-132	
Muži	641	685	704	820	408	370	417	415	233	315	287	405	-58	-157	-372	-94	
Ženy	606	676	707	719	353	311	361	313	253	365	346	406	-281	-29	-207	-38	
Metodický list : typ ukazovateľa Počet živonarodených Metodický list Posledná aktualizácia: Počet živonarodených 2012-07-20 09:07 Počet zomretých 2012-07-20 09:07 Prirodzený prírastok (- úbytok) obyvateľstva 2012-07-20 09:07 Celkový prírastok (- úbytok) obyvateľstva 2012-07-20 09:07 Zdroj: SUSR

Tab. č. 9        
Ďalšie charakteristiky pohybu obyvateľstva podľa územia, typu ukazovateľa a roku 	
 	Počet sobášov	Počet rozvodov	Počet potratov	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
BRATISLAVA
hl. m. SR, v tom:	2547	2483	2459	2471	1347	1178	1203	1025	1458	1414	1342	1264	
Okres Bratislava I	199	223	238	252	78	84	90	97	160	151	132	144	
Okres Bratislava II	565	563	594	571	341	314	296	281	347	341	327	316	
Okres Bratislava III	348	380	351	351	218	178	189	134	211	167	189	171	
Okres Bratislava IV	652	592	470	546	353	281	281	244	298	290	250	234	
Okres Bratislava V	783	725	806	751	357	321	347	269	442	465	444	399	
Metodický list : Posledná aktualizácia: Počet sobášov 2012-07-20 09:07 Počet rozvodov 2012-07-20 09:07                                                                                                               Počet potratov 2012-07-20 09:07 Zdroj: SUSR

 Migrácia obyvateľstva podľa územia, pohlavia, typu ukazovateľa a roku 	
 	Prisťahovaní spolu	Vysťahovaní spolu	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
Slovenská republika	8 765	6 346	5 272	4 829	1 705	1 979	1 889	1 863	
Bratislavský kraj	8 473	7 587	7 779	7 714	3 793	3 143	3 409	3 177	
BRATISLAVA
hl. m. SR, v tom:	6 823	6 100	6 297		5 537	4 887	5 542		
Bratislava I	1 312	1 059	1 468	1 297	1 433	1 136	1 120	1 050	
Bratislava II	3 575	3 118	3 237	3 308	2 589	2 215	2 579	2 422	
Bratislava III	2 239	1 982	2 066	2 062	1 554	1 280	1 510	1 407	
Okres Bratislava IV	2 695	2 365	2 559	2 405	2 134	1 814	2 154	1 896	
Okres Bratislava V	2 317	1 802	1 955	2 043	3 142	2 668	3 167	2 986	
Tab. č. 10      

Vybrané ukazovatele zamestnanosti 
Tab. č. 11       
 	Spolu	
	2008	2009	2010	2011	
Slovenská republika	8,39	12,66	12,46	13,59	
Bratislavský kraj	2,27	4,36	4,63	5,41	
BRATISLAVA
hl. m. SR	1,85	3,61	3,94	4,81	
Okres Bratislava I	1,46	2,71	3,18	3,53	
Okres Bratislava II	1,87	4,00	4,60	5,60	
Okres Bratislava III	1,75	3,39	3,80	4,65	
Okres Bratislava IV	1,75	3,39	3,58	4,36	
Okres Bratislava V	2,06	3,84	3,98	4,98	
Metodický list K poslednému dňu sledovaného obdobia.
Údaje sú prebraté z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny.                                                                                                                                                                                  Posledná aktualizácia: 2012-02-07 09:02 Zdroj: SUSR

Tab. č. 12      
Ekonomicky aktívne obyvateľstvo podľa územia, pohlavia a roku 	
 	Spolu	Muži	Ženy	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
Slovenská republika	2 608 792	2 649 998	2 687 048	2 667 708	1 441 119	1 463 009	1 491 635	1 468 038	1 167 673	1 186 989	1 195 413	1 199 670	
Bratislavský kraj	332 076	340 934	344 980	338 088	172 464	175 935	178 570	175 212	159 612	164 999	166 410	162 876	
BRATISLAVA
hl. m. SR	241 053	247 511	249 508	244 299	122 684	125 103	126 394	124 028	118 369	122 408	123 114	120 271	
Okres Bratislava I	22 389	22 948	23 000	22 490	11 512	11 704	11 756	11 517	10 877	11 244	11 244	10 973	
Okres Bratislava II	56 612	58 173	58 713	57 829	29 000	29 622	29 945	29 547	27 612	28 551	28 768	28 282	
Okres Bratislava III	32 162	33 030	33 244	32 555	16 666	16 998	17 131	16 834	15 496	16 032	16 113	15 721	
Okres Bratislava IV	52 973	54 420	54 872	53 538	27 362	27 921	28 213	27 585	25 611	26 499	26 659	25 953	
Okres Bratislava V	76 917	78 940	79 679	77 887	38 144	38 858	39 349	38 545	38 773	40 082	40 330	39 342	
Metodický list: K poslednému dňu sledovaného obdobia. Údaje sú prebraté z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny. Posledná aktualizácia: 2012-02-07 09:02 Zdroj: SUSR

Tab. č. 13      
Disponibilný počet uchádzačov o zamestnanie podľa územia, pohlavia a roku 	
 	Spolu	Muži	Ženy	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
Slovenská republika	218 920	335 490	334 903	362 428	106 574	182 004	178 652	189 043	112 346	153 486	156 251	173 385	
Bratislavský kraj	7 522	14 876	15 989	18 298	3 686	8 076	8 201	8 913	3 836	6 800	7 788	9 385	
Bratislavský kraj	7 522	14 876	15 989	18 298	3 686	8 076	8 201	8 913	3 836	6 800	7 788	9 385	
BRATISLAVA
hl. m. SR	4 461	8 943	9 835	11 760	2 150	4 768	5 020	5 698	2 311	4 175	4 815	6 062	
Okres Bratislava I	327	622	731	793	161	344	394	399	166	278	337	394	
Okres Bratislava II	1 060	2 327	2 703	3 236	507	1 194	1 355	1 548	553	1 133	1 348	1 688	
Okres Bratislava III	562	1 119	1 262	1 515	262	606	657	746	300	513	605	769	
Okres Bratislava IV	929	1 844	1 965	2 335	455	1 001	1 005	1 144	474	843	960	1 191	
Okres Bratislava V	1 583	3 031	3 174	3 881	765	1 623	1 609	1 861	818	1 408	1 565	2 020	
Metodický list: K poslednému dňu sledovaného obdobia.
Údaje sú prebraté z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny.                                                                                                                                                                                 Posledná aktualizácia: 2012-02-07 09:02  Zdroj: SUSR

Tab. č. 14      
Počet uchádzačov o zamestnanie podľa územia, vekových skupín, pohlavia a roku 	
 	Spolu	Muži	Ženy	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
Bratislava, hl. m. SR													
15-24	643	1 416	1 386	1 468	344	881	810	816	299	535	576	652	
25-34	1 323	2 917	3 141	3 645	646	1 548	1 601	1 828	677	1 369	1 540	1 817	
35-49	1 395	2 721	3 144	3 786	591	1 292	1 424	1 618	804	1 429	1 720	2 168	
50 a viac	1 429	2 417	2 865	3 274	700	1 276	1 480	1 711	729	1 141	1 385	1 563	
Spolu	4 790	9 471	10 536	10 856	2 281	4 997	5 315	5 973	2 509	4 474	5 221	4 883	
Okres Bratislava I	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
15-24	34	83	78	73	21	55	50	39	13	28	28	34	
25-34	98	200	226	222	44	113	114	112	54	87	112	110	
35-49	96	185	251	256	41	92	122	124	55	93	129	132	
50 a viac	133	190	224	293	66	97	109	127	67	93	115	166	
Spolu	361	658	779	844	172	357	395	402	189	301	384	442	
Okres Bratislava II	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
15-24	181	421	466	446	98	260	268	255	83	161	198	191	
25-34	282	677	774	893	130	331	392	438	152	346	382	455	
35-49	388	836	1 012	1 244	169	387	437	517	219	449	575	727	
50 a viac	270	518	663	853	135	272	346	417	135	246	317	436	
Spolu	1 121	2 452	2 915	3 436	532	1 250	1 443	1 627	589	1 202	1 472	1 809	
Okres Bratislava III	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
15-24	83	160	161	190	39	100	96	103	44	60	65	87	
25-34	151	345	359	420	76	187	184	197	75	158	175	223	
35-49	182	371	443	502	76	184	210	228	106	187	233	274	
50 a viac	196	316	394	475	97	172	217	256	99	144	177	219	
Spolu	612	1 192	1 357	1 587	288	643	707	784	324	549	650	803	
Okres Bratislava IV	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
15-24	151	369	351	396	79	218	204	219	72	151	147	177	
25-34	231	500	531	642	117	264	261	325	114	236	270	317	
35-49	363	678	757	868	156	333	354	369	207	345	403	499	
50 a viac	252	404	461	561	129	225	249	287	123	179	212	274	
Spolu	997	1 951	2 100	2 467	481	1 040	1 068	1 200	516	911	1 032	1 267	
Okres Bratislava V	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
15-24	194	383	330	363	107	248	192	200	87	135	138	163	
25-34	561	1 195	1 251	1 468	279	653	650	756	282	542	601	712	
35-49	366	651	681	916	149	296	301	380	217	355	380	536	
50 a viac	578	989	1 123	1 362	273	510	559	624	305	479	564	738	
Spolu	1 699	3 218	3 385	4 109	808	1 707	1 702	1 960	891	1 511	1 683	2 149	
Metodický list: K poslednému dňu sledovaného obdobia. Údaje sú prebraté z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny                                                                                Posledná aktualizácia: 2012-02-07 09:02 Zdroj: SUSR, Regdat.

Tab. č. 15      
Uchádzači o zamestnanie podľa územia, typu ukazovateľa a roku 	
 	Počet uchádzačov o zamestnanie so ZP	Počet uchádzačov o zamestnanie - absolventi 	Počet uchádzačov o zamestnanie - mladiství	Počet dlhodobo evidovaných uchádzačov o zamestnanie 	
	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	2008	2009	2010	2011	
Slovenská republika	7 747	10 159	11 218	12 755	16 472	29 237	31 013	30 798	3 339	3 891	3 902	3 775	107 523	140 116	184 694	188 566	
Bratislavský kraj	186	330	421	446	701	1 500	1 562	1 567	59	67	84	55	1 388	2 147	4 108	4 854	
BRATISLAVA
Hl. m. SR     	120	190	241	267	381	857	908	900	22	15	13	7	824	1 169	2 354	3 026	
Okresy:																	
Bratislava I	12	11	11	8	21	55	57	46	3	0	2	1	90	104	199	268	
Bratislava II	23	55	55	71	111	249	295	270	7	3	5	4	185	307	688	899	
Bratislava III	13	32	37	37	45	97	107	112	2	1	0	1	116	166	303	389	
Bratislava IV	32	44	61	67	95	209	227	259	8	6	2	1	151	196	416	520	
Bratislava V	40	48	77	84	109	247	222	213	2	5	4	0	282	396	748	950	
Metodický list: K poslednému dňu sledovaného obdobia. Údaje sú prebraté z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny, typ ukazovateľa Počet dlhodobo evidovaných uchádzačov o zamestnanie Dlhodobo evidovaní - evidovaní nad 12 mesiacov Posledná aktualizácia: Počet uchádzačov o zamestnanie so ZP 2012-02-07 09:02 Počet uchádzačov o zamestnanie - absolventi 2012-02-07 09:02 Počet uchádzačov o zamestnanie - mladiství 2012-02-07 09:02 Počet dlhodobo evidovaných uchádzačov o zamestnanie 2012-02-07 09:02 Zdroj: SUSR, Regdat.

Sociálne štatistiky
Tab. č. 16      
Príjmy domácností podľa územia, typu ukazovateľa a roku 	
 	Čisté peňažné príjmy (od r. 2004) v EUR	
	2008	2009	2010	
Slovenská republika	352,22	350,61	348,95	
Bratislavský kraj	465,57	441,32	442,79	
BRATISLAVA, hl. m. SR	xxx			
Metodický list                                                                                                                                                                                                                                                            Rozdiely údajov v súčtoch na poslednom mieste sú spôsobené zaokrúhľovaním pri prepočtoch zo Sk do eura 
Hodnoty v eurách sú prepočítané konverzným kurzom 1 euro = 30,126 Sk                                                                                                                                                                      typ ukazovateľa Čisté peňažné príjmy (od r. 2004) v EUR v Sk na osobu a mesiac                                                                                                                                                Posledná aktualizácia: 2011-09-07 11:09 Zdroj: SUSR, Regdat.

Tab. č. 17      
Výdavky domácností podľa územia, výdavkov na domácnosť, typa ukazovateľa a roku 	
 	Čisté peňažné výdavky (od r. 2004) v EUR	
	2008	2009	2010	
Slovenská republika	 	 	 	
Spolu	324,69	306,62	307,76	
Potraviny a nealkoholické nápoje	71,27	65,83	68,10	
Alkoholické nápoje a tabak	8,27	8,23	9,37	
Odievanie a obuv	19,09	16,55	16,39	
Bývanie, voda, eletrina, plyn a iné palivá	63,45	61,32	62,86	
Nábytok, bytové vybavenie a bežná údržba bytu	15,53	13,60	12,43	
Zdravotníctvo	8,69	8,32	9,38	
Doprava	25,27	23,48	22,18	
Pošty a telekomunikácie	16,39	16,82	16,18	
Rekreácia a kultúra	22,97	20,54	22,15	
Vzdelávanie	1,52	1,48	1,14	
Hotely, kaviarne a reštaurácie	16,43	15,62	14,94	
Rozličné tovary a služby	21,05	19,93	19,48	
Ostatné výdavky	34,77	34,91	33,15	
Bratislavský kraj	 	 	 	
Spolu	416,82	384,52	392,98	
Potraviny a nealkoholické nápoje	82,51	75,25	76,16	
Alkoholické nápoje a tabak	8,83	8,32	10,43	
Odievanie a obuv	25,41	20,04	21,52	
Bývanie, voda, eletrina, plyn a iné palivá	77,14	73,60	78,15	
Nábytok, bytové vybavenie a bežná údržba bytu	17,11	18,60	12,71	
Zdravotníctvo	13,41	9,68	12,09	
Doprava	26,25	32,97	30,47	
Pošty a telekomunikácie	21,24	20,73	20,22	
Rekreácia a kultúra	47,91	37,02	37,40	
Vzdelávanie	2,64	3,05	1,88	
Hotely, kaviarne a reštaurácie	20,29	19,85	18,86	
Rozličné tovary a služby	25,43	23,37	24,56	
Ostatné výdavky	48,65	42,04	48,55	
Metodický list: Rozdiely údajov v súčtoch na poslednom mieste sú spôsobené zaokrúhľovaním pri prepočtoch zo Sk do eura 
Hodnoty v eurách sú prepočítané konverzným kurzom 1 euro = 30,126 Sk                                                                                                                                                                                    typ ukazovateľa Čisté peňažné výdavky (od r. 2004) v EUR v Sk na osobu a mesiac.                                                                                                                                             Posledná aktualizácia: 2011-09-07 11:09 Zdroj: SUSR,Regdat.

Tab. č. 18      
Výdavky na dôchodky (v tis. EUR) podľa SR + Oblasti + Kraje + Okresy a rok 	
 	2008	2009	2010	
Slovenská republika	4 540 763	5 019 389	5 225 191	
Bratislavský kraj	586 505	658 712	690 922	
Bratislava, hl. m. SR	433 135	486 287	510 492	
Okres Bratislava I	54 717	60 424	62 267	
Okres Bratislava II	126 879	140 963	146 360	
Okres Bratislava III	76 001	84 877	88 949	
Okres Bratislava IV	95 294	107 383	112 924	
Okres Bratislava V	80 244	92 640	99 992	
Metodický list: Zdrojom údajov je Sociálna poisťovňa.
Výdavky na dôchodky sú do r.2008 vrátane štátom hradených dávok, no bez výdavkov na dôchodky                                                                                                                   vyplácané do cudziny a výdavkov na konanie. V r.2008 sú vrátane štátom hradených dávok a tých dávok,                                                                                                                 ktoré sú súčasťou vyplácaného dôchodku, no bez výdavkov na dôchodky vyplácané do cudziny,                                                                                                                                   bez zvýšenia pre bezvládnosť a vianočný  príspevok. Od r. 2009 sú vrátane tých dávok,                                                                                                                                               ktoré sú súčasťou vyplácaného dôchodku, no bez výdavkov na dôchodky vyplácané do cudziny a                                                                                                                            bez výdavkov na štátom hradené dávky.
Rozdiely údajov v súčtoch na poslednom mieste sú spôsobené zaokrúhľovaním pri prepočtoch z Sk do eura 
Hodnoty v eurách sú prepočítané konverzným kurzom 1 euro = 30,126 Sk                                                                                                                                                            Posledná aktualizácia: 2011-12-12 11:12 Zdroj: SUSR,Regdat.
Tab. č. 19      
Vyplatené dôchodkov podľa územia, typy vyplácaných dôchodkov, typ ukazovateľa a roku 	
 	Počet dôchodcov, ktorým sa vyplácal dôchodok	Počet vyplácaných dôchodkov	Priemerná mesačná výška vyplácaných sólo dôchodkov (EUR)	
	2007	2008	2009	2010	2007	2008	2009	2010	2007	2008	2009	2010	
Slovenská republika	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	1 246 438	1 265 819	1 275 742	1 297 048	1 531 923	1 555 535	1 567 893	1 590 731	281,72	299,14	323,76	335,39	
starobný	916 941	923 732	931 795	954 661	916 941	923 732	931 795	954 661	294,93	313,02	339,73	352,54	
invalidný 	196 704	202 657	208 347	213 834	196 704	202 657	208 347	213 834	222,33	235,15	252,34	258,27	
vdovský	44 335	42 206	40 404	38 085	302 807	302 954	302 238	300 405	183,99	194,52	209,74	217,07	
vdovecký	4 096	4 587	4 950	5 076	31 109	33 555	35 267	36 439	131,08	144,06	157,86	165,35	
sirotský	29 645	29 493	28 978	28 043	29 645	29 493	28 978	28 043	107,58	114,15	122,58	125,28	
Bratislavský kraj	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
Spolu	141 548	143 906	145 881	148 811	171 926	174 617	176 738	179 763	318,56	340,14	370,99	386,29	
starobný	113 480	114 859	116 567	120 100	113 480	114 859	116 567	120 100	331,84	353,65	386,71	402,62	
invalidný 	14 525	14 938	15 339	15 844	14 525	14 938	15 339	15 844	235,78	250,15	269,18	277,29	
vdovský	3 451	3 332	3 264	3 092	30 850	30 832	30 734	30 516	194,25	207,63	225,42	236,22	
vdovecký	549	594	621	627	3 528	3 805	4 008	4 155	137,59	153,95	170,16	182,03	
sirotský	2 927	2 805	2 737	2 574	2 927	2 805	2 737	2 574	114,45	123,61	134,87	140,63	
Metodický list: Zdroj údajov je Sociálna poisťovňa                                                                                                                                                                                                   Hodnoty za SR sú vrátane nesystémových dávok dôchodkového zabezpečenia, ale nezahŕňajú dôchodky neprevzaté do automatizovanej evidencie (1891 dôchodkov za rok 2000, 1719 za rok 2001, 1632 za rok 2002, 1519 za rok 2003, 328 za rok 2004) a dôchodky vyplácané do cudziny (4750 pre roky 2002 a 2003). Od roku 2002 sú nesystémové dávky dôchodkového zabezpečenia zahrnuté aj v krajských hodnotách. Údaje o invalidných dôchodkoch zahŕňajú všetky invalidné dôchodky vrátane invalidných dôchodkov z mladosti. Údaje o priemernej výške invalidných dôchodkov sú v databáze dostupné od roku 2005. Vdovský a vdovecký dôchodok vyplácaný dôchodcom predstavuje sólo dôchodok. Rozdiely údajov v súčtoch na poslednom mieste sú spôsobené zaokrúhľovaním pri prepočtoch zo Sk do eura 
Hodnoty v eurách sú prepočítané konverzným kurzom 1 euro = 30,126 Sk                                                                                                                                                            Posledná aktualizácia: Počet dôchodcov, ktorým sa vyplácal dôchodok 2011-10-24 09:10 Počet vyplácaných dôchodkov 2011-10-24 09:10 Priemerná mesačná výška vyplácaných sólo dôchodkov (EUR) 2011-10-24 09:10 Zdroj: SUSR, Regdat.
Tab. č. 20A      
Počet poberateľov vybraných sociálnych dávok	
2008 	Sociálne dávky	
	DHNaPkD	PnD	RP	PPnaK	PPnaO	
Slovenská republika	153 516	707 371	132 948	194729		
Bratislavský kraj	5 292	77 496	14 594	13 409		
BRATISLAVA, hl. m. SR	3 049	52 875	9 758	        6 585		
Okresy:						
Bratislava I	348	4 504	841	763		
Bratislava II	1 094	13 914	2 685	2 101		
Bratislava III	382	6 980	1 368	1 150		
Bratislava IV	540	12 965	2 262	1 209		
Bratislava V	685	14 512	2 602	1 362		
2009						

Tab.č. 20B
Počet poberateľov vybraných sociálnych dávok	
2009 	Sociálne dávky	
	DHNaPkD	PnD	RP	PPnaK	PPnaO	
Slovenská republika	179 910	706 705	135 190	152 771	54 229	
Bratislavský kraj	5 241	78 495	15 387	11 488	2 598	
BRATISLAVA, hl. m. SR	2 966	52 994	10 180	5 672	1 412	
Bratislava I	318	4 361	850	664	125	
Bratislava II	984	14 062	2 822	1 811	432	
Bratislava III	361	7 275	1 466	981	234	
Bratislava IV	539	13 141	2 326	1 024	271	
Bratislava V	764	14 155	2 716	1 192	350	
2010
						
Slovenská republika	190 391	698 327	137 351	159 859	56 756	
Bratislavský kraj	5 281	78 886	15 522	11 486	2 613	
BRATISLAVA, hl. m. SR	2 975	52 914	10 147	5 742	1 407	
Bratislava I	333	4 467	810	664	135	
Bratislava II	1 018	14 141	2 743	1 831	434	
Bratislava III	348	7 415	1 489	992	232	
Bratislava IV	500	13 144	2 284	1 024	269	
Bratislava V	776	13 747	2 821	1 231	337	
2011
						
Slovenská republika	185 253	690 255	142 022	164 537	57 931	
Bratislavský kraj	5 028	79 556	16 650	11 537	2 647	
BRATISLAVA, hl. m. SR	2 827	52 990	10 985	5 899	1 434	
Bratislava I	312	4 414	898	659	136	
Bratislava II	937	14 374	3 010	1 897	436	
Bratislava III	325	7 505	1 606	1 006	234	
Bratislava IV	481	13 144	2 462	1 077	274	
Bratislava V	772	13 553	3 009	1 260	354	
Zdroj: ÚPSVaR Bratislava
Vysvetlivky:                                                                                                                                                                                                                                                               DHNaPkD – dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke                                                                                                                                                                                           PPnaK – peňažné príspevky na kompenzáciu pre ťažko zdravotne postihnutých občanov                                                                                                                                           PnD – prídavok na dieťa,  RP – rodičovský príspevok                                                                                                                                                                                                 PPnaO – peňažné príspevky na opatrovanie                          

3. Analýza stavu poskytovaných sociálnych služieb a predpokladaných potrieb sociálnych služieb podľa jednotlivých cieľových skupín

Z dostupných demografických údajov na základe štatistického predpokladu sme vypočítali počet občanov, ktorí budú potrebovať istú formu sociálnej pomoci, prípadne sociálnych služieb. Použili sme pri tom orientačné údaje, ktoré vymedzujú potrebu sociálnych služieb vo vzťahu k veku, miere závislosti na pomoci pri sebaobsluhe a zdravotného postihnutia.

3.1 Seniori

Občania nad 60 rokov tvoria viac ako 33 % z celkového počtu obyvateľov, to znamená, že tvoria najväčšiu skupinu odkázanú, alebo perspektívne odkázanú, na sociálne služby.

Sociálna infraštruktúra

Sociálna infraštruktúra je určená na uspokojovanie potrieb obyvateľstva. Jej rozmiestňovanie je spojené so štruktúrou osídlenia, ako aj veľkosťou mestskej časti. Zameranie a koncentrácia zariadení sociálnej infraštruktúry je priamo spojená s potrebou racionalizovať dostupnosť k nej, stanoviť ich optimálnu kapacitu vo vzťahu k dopytu. Zmenou spoločensko-ekonomického systému došlo k prerozdeleniu zdrojov a financovanie sociálnej infraštruktúry medzi štátnu správu, miestnu a regionálnu samosprávu a súkromný sektor. Najbližšie zariadenie pre seniorov sa nachádza v časti Kramáre a je v zriaďovateľskej pôsobnosti hlavného mesta SR Bratislavy. V mestskej časti sa poskytuje  opatrovateľská služba.

Tabuľka č. 1 Porovnanie predpokladu a existujúcich sociálnych služieb pre cieľovú skupinu – seniori v mestskej časti

Mestská časť 	Druh sociálnej služby	
	OS	PPZO	KP	ZOS	ZpS	ZpS + DSS	DPD	
	PPSS	ESS	D/N			PPSS	ESS	D/N	PPSS	ESS	D/N	PPSS	ESS	D/N	PPSS	ESS	D/N	
			 v %					 v %			 v %			 v %			 v %	

Bratislava -    Nové Mesto	150 	133 	85,8 	 	 	25 	0 	0 	0 	 0	0 	0 	0 	0 	 x	x 	x 	

OS – opatrovateľská služba 				PPSS – predpokladaná potreba sociálnych služieb 
ESS – existujúce sociálne služby				ZOS – zariadenie opatrovateľskej služby	
DD – domov dôchodcov					DD+DSS – domov dôchodcov + domov sociálnych
DPD – domov – penzión pre dôchodcov			služieb
D/N – dostatkovosť /nedostatkovosť
PPZO – peňažné príspevky za zaopatrenie (70%)		KP - kompenzačné príspevky (30%)

Ak porovnáme predpokladanú potrebu sociálnych služieb pre seniorov s počtom existujúcich, vidíme najväčšiu potrebu pri plánovaní sociálnych služieb venovať posilneniu opatrovateľskej služby, poskytovanej v domácom prostredí seniorov. Pri plánovaní pobytových sociálnych služieb, akými sú zariadenia pre seniorov a zariadenie opatrovateľskej služby, je možné uvažovať o ich kombinácii, keď by sa v zariadení sociálnych služieb poskytovali podľa potrieb a zdravotného stavu občana, najmä v domácom prostredí – teda terénnou formou, prípadne  ambulantnou formou v dennom centre v mestskej časti s prípadným zabezpečovaním prepravnej služby, požičiavaním kompenzačných pomôcok, poskytovaním stravovania, s poskytovaním sociálnej služby v práčovni, prípadne stredisku osobnej hygieny a to spolu so sociálnym poradenstvom. Práve tieto formy sú pre mestskú časť finančne efektívnejšie a rešpektujú najviac súkromie občanov, nevytrhávajúc ich z ich prirodzeného prostredia a umožňujú aj väčšiu spoluprácu s rodinou a komunitou v mestskej časti, čím je možné výrazne prispieť ku kvalitnému prežitiu života seniorov.

Tabuľka č. 2 Počet osôb potrebujúcich pomoc inej fyzickej osoby podľa stupňa odkázanosti na sociálnu službu v mestskej časti v roku 2011
	
zariadenie	odkázaných osôb celkom	Stupeň  II.	Stupeň  III.	Stupeň IV.	Stupeň V.	Stupeň VI.	
OS 	 90	 12	28	20	20	 10	
ZpS 	128	 17	19	21	26	 45	
Denný stacionár 	   7	  2	 1	 1	 2	  1	
ZOS 	107	  1	 8	15	33	 50	
Spolu :	332	 32	56	57	81	106	

Tabuľka č.2 , určuje predpokladaný počet občanov a stupeň ich  odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy. Tieto údaje sú určujúce aj pre približné plánovanie objemu finančných prostriedkov na zriaďovanie zariadení sociálnych služieb v mestskej časti. 

Komentár:

Mestská časť v súčasnosti  nedisponuje zariadením sociálnych služieb. Rozvoj samostatných sociálnych služieb pre túto sociálnu skupinu v časovom horizonte do roku 2014 je nevyhnutný. V súčasnosti postihnutí občania,  ktorým starostlivosť zabezpečuje rodina, si postačujú s využitím ďalších systémov sociálneho zabezpečenia a pomoci (dôchodok, príspevok za opatrovanie, sociálne zariadenia v okolí a pod.).

3.3 Osoby vyžadujúce azylové ubytovanie (bezdomovci, matky s deťmi, po výkone trestu, po závislosti na drogách)

Tabuľka č. 5 Predpokladaný počet rodín a ohrozených detí vyžadujúcich sociálnu pomoc

Sociálna skupina 	Na 10 tisíc obyvateľov	
Rodiny s deťmi (0 – 18 rokov)	Vznik v priebehu roka	      56	
vyžadujúcich sociálnu pomoc	Potrebujú trvalú pozornosť	      56	
Deti ohrozené týraním a	Vznik v priebehu roka	       6	
zneužívaním	Potrebujú trvalú pozornosť	       3 	

Tabuľka č. 6 Predpokladané potreby sociálnych služieb v oblasti azylového ubytovania

Osoby vyžadujúce azylové ubytovanie	
Bezdomovci	 320	
Matky s deťmi 	    8	
Po výkone trestu	  15	
Závislosť na drogách	  20	

Tabuľka č. 7 Porovnanie predpokladu a existujúcich sociálnych služieb pre cieľovú skupinu – krízová intervencia, deti a rodičia v obci

PPSS - predpokladaná potreba sociálnych služieb
ESS – existujúce sociálne služby
D/N – dostatkovosť / nedostatkovosť

3.4 Sociálna prevencia

Sociálna prevencia je odborná činnosť na predchádzanie a zabraňovanie príčin vzniku, prehĺbovania, alebo opakovania porúch psychického, fyzického, alebo sociálneho vývinu občana. Ak vezmeme prevenciu ako celok od sekundárnej po primárnu, ako predchádzanie vzniku nežiaducich spoločenských situácií včasným odstraňovaním ich príčin, tak zameranie sociálnej prevencie by malo byť najvyšším princípom predchádzania patologických javov a krízovým situáciám v rodinách.
Vyhľadávacie, nápravné a rehabilitačné postupy na dosiahnutie pozitívnej zmeny spadajú pod kompetencie samosprávy, aby mohli v súčinnosti s rodinou zabezpečiť základné životné podmienky. Na to ale v samospráve často nie je dostatok vzdelaných a odborne fundovaných sociálnych pracovníkov a problém je aj v nízkej výkonnosti našej ekonomiky, ktorá nedokáže zabezpečiť dostatok finančných prostriedkov na sociálnu prevenciu.

3.5. Organizácia sociálnych služieb, posudková činnosť, financovanie sociálnych služieb.

Podľa zákona o sociálnych službách mestská časť  je správnym orgánom v konaniach  o odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov, v zariadení opatrovateľskej služby, v dennom stacionári, ako aj opatrovateľskej služby.
Tabuľka potrebných druhov sociálnych služieb podľa prieskumu realizovaného dotazníkom:

Vyhodnocovací  dotazník   
1. 
Sociálne služby podľa druhu	Veľmi potrebná	Dosť potrebná	Príležitostne potrebná	Vôbec
nie je potrebná	
nocľaháreň	24	23	18	5	
útulok	15	17	15	5	
zariadenie núdzového bývania	20	26	17	5	
zariadenie dočasnej starostlivosti o deti	37	22	11	0	
zariadenie pre seniorov	62	19	4	2	
zariadenie opatrovateľskej služby	45	15	12	2	
domov sociálnych služieb	89	22	4	2	
požičiavanie pomôcok	14	19	17	3	
opatrovateľská služba poskytovaná v domácnosti občana	83	17	10	2	
prepravná služba	37	14	15	2	
denné centrum – klub dôchodcov / klub pre rodiny	43	20	8	0	
jedáleň	42	26	5	0	
práčovňa	18	9	21	5	
stredisko osobnej hygieny	19	11	18	2	
denný stacionár pre seniorov / občanov so zdravotným postihnutím	32	19	10	0	

nie

áno

3.	Ste prijímateľom sociálnej služby? 
     Na otázku respondenti odpovedali nasledovne :     
                                                                                               - 15	             103
  
3.	Ktorý druh sociálnej služby už využívate?
       Na otázku respondenti odpovedali nasledovne : 

Sociálne služby podľa druhu	Označte krížikom	
nocľaháreň		
útulok	2	
zariadenie núdzového bývania		
zariadenie dočasnej starostlivosti o deti	1	
zariadenie pre seniorov	6	
zariadenie opatrovateľskej služby	2	
domov sociálnych služieb	4	
požičiavanie pomôcok		
opatrovateľská služba poskytovaná v domácnosti občana	9	
prepravná služba		
denné centrum – klub dôchodcov / klub pre rodiny	112	
jedáleň	28	
práčovňa		
stredisko osobnej hygieny		
denný stacionár pre seniorov / občanov so zdravotným postihnutím	3	

4.       Ako ste spokojný s poskytovanými sociálnymi službami?
          Na otázku respondenti odpovedali nasledovne : 
Sociálne služby podľa druhu	Spokojný	Skôr spokojný	Skôr nespokojný	Nespokojný	
nocľaháreň			1	1	
útulok			2	1	
zariadenie núdzového bývania		1	2		
zariadenie dočasnej starostlivosti o deti		2	1	1	
zariadenie pre seniorov		4	2		
zariadenie opatrovateľskej služby			3		
domov sociálnych služieb	4		1	3	
požičiavanie pomôcok				1	
opatrovateľská služba poskytovaná v domácnosti občana	4	1	2		
prepravná služba					
denné centrum – klub dôchodcov / klub pre rodiny	135	4			
Jedáleň	29	3	1		
Práčovňa					
stredisko osobnej hygieny					
denný stacionár pre seniorov / občanov so zdravotným postihnutím	1			2	
     
5.       Vaše postrehy a návrhy 
Dotazník bol distribuovaný do 8 klubov dôchodcov v počte 500 ks. Okrem toho bol k dispozícii na web. stránke Mestskej časti Bratislava – Nové Mesto. Vyplnených došlo 187 ks. 
Respondenti poukazovali všeobecne  na nedostatočnú kapacitu zariadení pre seniorov, ďalej na to, že mestská časť nemá v zriaďovateľskej pôsobnosti žiadne zariadenie, ktoré by poskytovalo služby najmä pre seniorov. 

Komentár:
Zákon o sociálnych službách v § 8 ods. 4 ukladá mestu, ako obci, zabezpečiť občanovi, ktorý má právoplatné rozhodnutie o odkázanosti na sociálnu službu jej poskytovanie najneskôr do 60 dní od doručenia žiadosti občana o uzatvorenie zmluvy o poskytovaní sociálnej služby. S odôvodnením nedostatočných kapacít, predovšetkým pobytových služieb, bola účinnosť citovaného ustanovenia odložená do 1. januára 2013. Preto je potrebné do uvedeného obdobia vytvoriť v mestskej časti kapacity, a to najmä preto, že ak mestská časť nemôže zabezpečiť poskytovanie vo vlastnom zariadení, musí zabezpečiť občanovi poskytovanie sociálnych služieb v inom zariadení.

Najlepšia cesta boja proti chudobe a sociálnej exklúzii je predchádzať životným krízam vedúcim k sociálnemu vylúčeniu, vytvorenie podmienok pre podporu rodinnej solidarity a prevenciu sociálneho vylúčenia zraniteľných skupín obyvateľstva. Celosvetové demografické prognózy na nasledujúce desaťročia mobilizujú v danej oblasti k prijatiu opatrení pre posilnenie prirodzených rodinných vzťahov. S cieľom zavedenia možnosti alternatívneho riešenia nepriaznivej sociálnej situácie občana, zvýšenia efektívnosti, účelnosti a dostupnosti poskytovania pomoci sa javí ako vhodné zavedenie odľahčovacích (podporných) služieb pre rodinu, ktorá sa stará o svojho člena odkázaného na pomoc.
Cieľom preventívnych opatrení je včas a účinne poskytnúť pomoc, najmä v prirodzenom sociálnom prostredí fyzickej osoby a jej rodiny a kontinuálne prepojiť jednotlivé formy sociálnej prevencie od vyhľadávania cez sociálnu diagnostiku, krízovú intervenciu, nápravnú, rehabilitačnú a resocializačnú činnosť až k reintegrácii do pôvodného sociálneho prostredia.

Medzi najohrozenejšie skupiny obyvateľstva z hľadiska reálneho sociálneho vylúčenia patria občania bez prístrešia, závislí od rôznych návykových látok, osoby po návrate z VTOS, týrané osoby, ktorí stratili rodinné, pracovné, ekonomické a spoločenské zázemie a ich návrat do pôvodného prostredia. Pre tieto osoby  nájdenie si práce, bývania, obnovenie rodinných a sociálnych väzieb je veľmi sťažené. Preto je potrebné prijať primerané opatrenia pre zabezpečenie ich základných životných podmienok, zabezpečenia zdravotníckej a sociálnej pomoci, náhradného ubytovania, programov sociálnej rehabilitácie, resocializácie.

4. Určenie cieľov a priorít rozvoja sociálnych služieb v mestskej časti Bratislava – Nové mesto

Na základe uvedenej analýzy sociálnej situácie občanov mestskej časti a poskytovaných  sociálnych služieb stanovuje si mestská časť tieto

Hlavné ciele Komunitného sociálneho plánu:

1. Podpora zotrvania občanov mestskej časti v ich prirodzenom prostredí, poskytovanie pobytových služieb iba v súlade s potrebou intenzívnej pomoci – poskytovať pobytové služby len vtedy, ak terénne služby nie sú dostatočné pre uspokojovanie ich potrieb.

Aktivity na dosiahnutie cieľa:

1.1. Rozširovať a skvalitňovať opatrovateľskú službu pre občanov v súlade s  ich potrebami
1.2. Naďalej zabezpečovať a skvalitňovať služby pre starých a osamelých občanov
1.3. Získavanie dobrovoľníkov pre klientov, ktorí sú odkázaní na pomoc inej fyzickej osoby Prezentácia dobrovoľníckej práce a získavanie dobrovoľníkov medzi študentmi a z radov cirkevných zborov
1.4.  Aktívne monitorovanie  aktuálnych potrieb seniorov
1.5. Zriadiť v mestskej časti „Denné centrum pre deti, rodinu, osoby so zdravotným    postihnutím a seniorov“ s   celodennou prevádzkou na Ovručskej ulici
1.6.  Poskytovanie bezplatného právneho poradenstva seniorom
1.7. Získavanie a aktualizácia informácií o sociálnych službách poskytovaných v Hlavnom   meste Bratislavy

2. Zvýšiť kvalitu poskytovaných sociálnych služieb a sociálneho poradenstva  poskytovaných mestskou časťou

Aktivity na dosiahnutie cieľa:

2.1.  Na výkon opatrovateľskej služby zamestnávať pracovníkov s príslušným vzdelaním, alebo  absolvovaným akreditovaným kurzom opatrovateľskej činnosti
2.2.  Zabezpečiť odborné vzdelanie pracovníkov mestskej časti v oblasti sociálnej práce pre potreby základného sociálneho poradenstva
2.3.  Realizácia preventívnych programov na  školách
2.4.  Spracovanie sprievodcu sociálnymi službami v mestskej časti

3. Vytvoriť organizačné a materiálne podmienky na realizáciu úloh mestskej časti podľa zákona o sociálnych službách a Komunitného plánu sociálnych služieb a v zmysle Štatútu Hlavného mesta SR Bratislava 

Aktivity na dosiahnutie cieľa :

3.1  Dohodnúť spoločný postup v rámci hlavného mesta Bratislavy  pri zabezpečení lekárskej posudkovej činnosti, potrebnej k vydaniu rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu. 
3.2.  Každoročne zabezpečiť v rozpočte mestskej časti finančné prostriedky na túto činnosť.
3.3.  V rozpočte mestskej časti na roky 2013 až 2014 počítať s výdavkami na sociálne služby  a ich skvalitňovanie v súlade s predpokladanými potrebami.
3.4.  Podpora a rozvoj centier pre rodinu a deti
3.5. Podpora vzniku a fungovania „akadémie praktického rodičovstva“ (ďalší stupeň   materských centier)
3.6. Zlepšiť spoluprácu a informovanosť medzi jednotlivými poskytovateľmi sociálnych      služieb uskutočnením každoročnej  spoločnej konferencie. 
3.7. Vytvoriť rubriku v Hlase Nového Mesta „Pomoc občanovi“.
3.8. Vytvorenie podmienok pre finančnú dostupnosť voľno časových aktivít seniorov.
3.9. Zavedenie prepravnej služby, pre fyzické osoby s trvalým pobytom v mestskej časti, ktorí sú na túto službu odkázaní
3.10. Zriadiť zariadenie ako rozpočtovú, príp. príspevkovú organizáciu s kapacitou min. 15 miest s pobytovou formou na dobu určitú a poskytovaním 24 hod. starostlivosti. 
3.11.. Zriadiť sociálnu výdajňu potravín a spotrebného tovaru pre sociálne odkázaných občanov mestskej časti

5. Časový plán realizácie Komunitného plánu sociálnych služieb mestskej časti 

Plánované ciele a aktivity zamerané na realizáciu Komunitného plánu sociálnych služieb mestskej časti budú zabezpečené nasledovne:

Cieľ č. 1
Aktivity 1.1,1.2,1.3, 1.4. a 1.7.  budú plnené priebežne, podľa potrieb a odkázanosti občanov na opatrovateľskú službu.
Aktivita 1.5. sa bude realizovať do konca roka 2014 .
Aktivita 1.6. sa bude realizovať po ukončení rekonštrukcie komunitného centra na Ovručskej.

Cieľ č. 2
Aktivita č. 2.1 bude realizovaná priebežne pri prijímaní nových pracovníkov opatrovateľskej služby
Aktivita č. 2.2 sa zrealizuje v  roku  2013 a priebežne  v ďalších  nasledujúcich rokoch.
Aktivita č. 2.3. a 2.4. sa zrealizuje v roku 2013 a priebežne  v ďalších  nasledujúcich rokoch.

Cieľ č. 3
Aktivita č. 3.1. Sa zrealizuje do konca roka 2013 uzavretím dohody v rámci Hlavného mesta a jednotlivých mestských častí
Aktivita č. 3.2 , 3.3., 3.4.  a 3.8. sa zabezpečí každoročne v čase prípravy rozpočtu mestskej časti na ďalší rok.
Aktivita č. 3.5. po ukončení rekonštrukcie Komunitného centra Ovručská. 
Aktivita č. 3.6. sa uskutoční od roku 2013 a priebežne v nasledujúcich rokoch.
Aktivita č. 3.7. sa uskutoční  od roku 2013.
Aktivita č. 3.8. bude sa realizovať priebežne podľa finančných možností mestskej časti
Aktivita č. 3.9. bude sa realizovať v roku 2013
Aktivita 3.10. bude sa realizovať podľa finančných možností mestskej časti
Aktivita 3.11.. bude sa realizovať v mesiaci september 2012

6. Spôsob vyhodnocovania plnenia Komunitného plánu sociálnych služieb

Plnenie zámerov, cieľov a opatrení, ktoré vyplývajú z Komunitného plánu sociálnych služieb, bude hodnotené na zasadnutí miestneho zastupiteľstva 1x ročne, vždy v mesiaci  február bežného roku.
Na rokovanie zastupiteľstva bude predložená správa o plnení úloh Komunitného plánu sociálnych služieb, aktuálnej situácii a aktualizácii úloh  mestskej časti v oblasti sociálnych služieb na budúce obdobie.

Zásady uplatňovania Komunitného plánu sociálnych služieb (ďalej iba „KPSS“)
– KPSS je základným rozvojovým dokumentom, na ktorý sa musí prihliadať pri profilovaní  všetkých rozvojových a rozvoj podporujúcich aktivít v oblasti sociálnych služieb.
– KPSS je záväzným pre tvorbu rozpočtu  mestskej časti a jeho aktivity sú premietnuté do rozpočtu mestskej časti.
– KPSS je základným podkladom pre tvorbu sociálnych projektov.
– KPSS je po jeho schválení základným rozvojovým dokumentom pre mestskú časť.
– KPSS je rozvojový dokument, ktorého aktivity mestská časť priamo realizuje (mestská časť, ako – realizátor), alebo vytvára a podporuje vytvorenie podmienok na ich realizáciu
– (mestská časť  ako iniciátor, partner) s inými subjektmi v prospech sociálneho rozvoja      mestskej časti.
– KPSS je rozvojový usmerňujúci dokument pre všetky subjekty existujúce či majúce aktivity na území mesta, ktoré chcú realizovať činnosti sociálneho rozvojového charakteru (podnikateľské subjekty, odborné organizácie, štátne orgány, mimovládny sektor.)
– KPSS je otvorený, verejne dostupný dokument, priebežne aktualizovaný a reagujúci na prichádzajúce podnety, príležitosti a zmeny vnútorného a vonkajšieho prostredia.
- Za implementáciu, aktualizáciu a komunikáciu KPSS sú zodpovedné volené a výkonné orgány samosprávy mestskej časti.

                                                  Z Á V E R  

Našou snahou je, aby sa komunitné plánovanie sociálnych služieb stalo trvalou
súčasťou plánovacej praxe a prispelo k rozvoju a skvalitneniu života občanov v mestskej časti Bratislava – Nové Mesto.